МЕХАНІЗМ УПРАВЛІННЯ ЗМІНАМИ НА СПОЖИВЧОМУ РИНКУ УКРАЇНИ, ВИКЛИКАНИМИ ВІЙНОЮ (НА ПРИКЛАДІ ДІЯЛЬНОСТІ ДП «АДІДАС-УКРАЇНА») - Бублик, Ліля; Габа, Мирослава (Сталий розвиток економіки, 2024)
Війна внесла глобальні зміни у функціонування приватного сектору економіки, у тому числі, першочерговою кризою менеджменту приватних підприємств України стала неготовність прийняття глобальних викликів, що стосувались зменшенням споживчого попиту, необхідністю благодійної діяльності, руйнуванням основних засобів підприємств та організацій, страхом втратити дохід, майно та власне життя і здоров’я. Підприємства стали перед вибором: продовжувати працювати, незважаючи на ризики, але бажаючи допомагати державі та підлеглим виплатою заробітної плати та податкового навантаження, заморозити власну економіко-господарську діяльність, закрити бізнес. ДП «АДІДАС-УКРАЇНА» вибрало другу модель поведінки, і відповідно одразу після початку повномасштабного вторгнення в Україну було закрито усі заклади оптової та роздрібної торгівлі і відповідно у підсумку року (2022) компанія одержала збиток. Тому створення ефективного організаційно-економічного механізму управління змінами викликаними війною є дуже важливим. Завданнями організаційно-економічного характеру є соціальні та господарсько-економічні, до першої групи відносяться: створення достойних умов праці – гарантуватиме залучення великої кількості громадян України до праці в компанії із світовим визнанням; відновлення постраждалих районів міст, регіонів – відкриття нових, реконструкція старих, зруйнованих магазинів сприятиме поверненню життя на окуповані чи понівечені раніше території; пропагування здорового способу життя – завдяки масовій пропаганді заняття спортом у воєнний та післявоєнний період можна уникнути депресивних станів та настроїв у суспільстві; українізація – пошиття одягу з національною символікою нагадуватиме про самобутність та унікальність українського народу в Україні та за її межами; благодійна діяльність – аукціони, виставки, розпродажі, фонди концерну, кошти виручені з яких будуть спрямовані на потреби армії сприятимуть швидкій перемозі над злом. До економіко-господарських ж завдань відносимо: збільшення податкових доходів – нарощення виробничо-економічних потужностей великих підприємств прямо пропорційно впливає на обсяг доходів у державну казну; насичення споживчого ринку якісними товарами та послугами – шляхом ефективного функціонування торгівельного підприємства; збільшення робочих місць та платоспроможних громадян – через розширення виробництва на відкриття нових точок збуту спортивного одягу та взуття; нарощення попиту – шляхом створення систем лояльності, гнучкої цінової політики.