УДОСКОНАЛЕННЯ ІНФОРМАЦІЙНОГО ІНСТРУМЕНТАРІЮ УПРАВЛІННЯ ЗНАННЯМИ У МІЖНАРОДНОМУ БІЗНЕСІ - Поляков, М.В. (Сталий розвиток економіки, 2017)
Мета. Обґрунтування зміни моделі організації інноваційної діяльності міжнародного бізнесу та розробка пропозицій щодо вдосконалення інформаційного інструментарію управління знаннями у транснаціональних компаніях. Методика дослідження. При проведенні дослідження використано загальнонаукові та спеціальні методи: абстрактно-логічний – для узагальнення основ і визначення особливостей управління знаннями у міжнародних компаніях, для роз’яснення особливостей моделі організації інноваційної діяльності «Інноваційна ракета»; системний – для формулювання основ побудови системи управління знаннями та ролі ІКТ у цій сфері; функціональний – для виявлення функцій міжнародного бізнесу у світовому господарстві. Також використано методи структурного та інституціонального проектування – для розробки концепцій інформаційних інструментів управління знаннями у міжнародному бізнесі. Дослідження засноване на вивченні досвіду провідних технологічних компаній світу. Результати. Уточнено сутність управління знаннями та визначено його особливості у міжнародних компаніях. Визначено роль міжнародного бізнесу у світовому господарстві у сфері знань. Сформульовано засади побудови системи управління знаннями та визначено можливості інформаційно-комунікаційних технологій. Роз’яснено модель організації інноваційної діяльності «Інноваційна ракета». Запропоновано концепції створення інформаційних інструментів управління знаннями (інформаційна система для управління НДДКР, єдина інформаційна платформа інноваційної діяльності, інструмент для формалізації знань). Сформульовано рекомендації щодо удосконалення корпоративних баз знань. Наукова новизна: 1) уточнено сутність управління знаннями у компанії; 2) запропоновано концептуальні засади побудови нової моделі організації інноваційної діяльності «Інноваційна ракета»; 3) розроблено пропозиції щодо створення нових інформаційних інструментів управління знаннями у міжнародних компаніях, а також рекомендації щодо удосконалення баз знань. Практична значущість. Результати дослідження можуть бути використані для удосконалення систем і механізмів управління знаннями у компаніях, а також при розробці спеціальних інформаційних інструментів для управління знаннями та забезпечення інноваційної діяльності.