ОРГАНІЗАЦІЙНО-МЕТОДИЧНІ ОСНОВИ ФОРМУВАННЯ РИНКУ АГРАРНОГО СТРАХУВАННЯ З ДЕРЖАВНОЮ ПІДТРИМКОЮ - Стельмащук, А.М. (Сталий розвиток економіки, 2019)
Мета. Обґрунтування сутності ринку агрострахування, визначення основних організаційно-методичних засад його формування, проведення структурної характеристики його структурних елементів та оцінки ефективності функціонування існуючого ринку страхування сільськогосподарської продукції в України, а також визначення напрямів удосконалення процесу агрострахування, зокрема формування ринку аграрного страхування з державною підтримкою. Методика дослідження. В процесі дослідження використано загально-наукові та спеціальні методи дослідження, зокрема методи: діалектики та наукової абстракції – при визначенні сутності ринку аграрного страхування з державною підтримкою; аналізу та синтезу – при визначенні структурних елементів побудови фінансово-страхової архітектоніки аграрного підприємства. При створенні методологічного алгоритму побудови фінансово-страхової архітектоніки аграрних підприємств використано методичний підхід, який враховує різноманіття фінансово-управлінських процесів в їх взаємозв’язку та взаємозалежності для забезпечення ефективного страхування в аграрній сфері. Результати. Визначено, що агрострахування має унікальну особливість, яка полягає в тому, що воно є життєздатним у довгостроковій перспективі, як правило, лише за умови, що уряд забезпечує фінансову підтримку системи. При цьому субсидії мають застосовуватися у такий спосіб, щоб система не виявилася спотвореною. Встановлено, що у сільському господарстві ризики є висококорельованими (системними), а тому можливі великі збитки для великої кількості суб’єктів аграрного ринку одночасно. Обґрунтовано, що участь держави у підтримці страхування сільськогосподарських ризиків диктується, з одного боку, унікальністю сільськогосподарських ризиків, а з другого – необхідністю зробити фінансову допомогу держави сільському господарству цільовою. Виявлено, що особливості сільського господарства, які зумовлюють доцільність участі держави в страхуванні агроризиків, пов’язані з складними погодними умовами та іншими ризиковими факторами виробництва продовольчої продукції. Наукова новизна. Визначені програми страхування, які спроможні стимулювати аграріїв до запровадження більш досконалих виробничих процесів, що сприяє довірі кредитодавців, а значить – розширенню доступу виробників до кредитних ресурсів, а в загальному сприяє запровадженню нових технологій, здатне слугувати платформою для об’єднавчих партнерських угод між державними органами та приватним сектором у галузі страхування та перестрахування, що спонукає до втілення в життя інших ініціатив з управління ризиками в сільському господарстві. Практична цінність. Обґрунтовано, що агрострахування з державною підтримкою вважається позитивним, технічно доцільним механізмом для стабілізації виробництва і доходів сільгосптоваровиробників, стимулювання їх до проактивного управління своїми ризиками, сприяння запровадженню кращих технологій управління господарством та ефективнішого цільового витрачання бюджетних коштів порівняно з несистемними катастрофічними виплатами. Виявлено, що аграрне страхування займає центральне місце в системі господарювання країн, що базуються на ринкових засадах, забезпечуючи, з одного боку, надійний страховий захист від ризиків суб’єктів ринкових відносин, страховий захист майнових інтересів членів суспільства та потреби економіки в інвестиційних ресурсах – з іншого боку. Крім того страхування є невід’ємним елементом економічних відносин сільськогосподарських підприємств різних форм власності. Встановлено, що без участі держави приватні страхові та перестрахові компанії не зможуть виділити достатні фінансові кошти, щоб повною мірою відповідати за зобов’язаннями, пов’язаними з системними ризиками в сільському господарстві. Крім того, без підтримки уряду, коли страхові виплати в окремі роки будуть надзвичайно високими через стихійні лиха, такий стан справ або знеохотить приватні компанії страхувати аграрні ризики, або призведе до такої ескалації тарифів, що страхування стане недоступним для сільгосптоваровиробників.