ВПЛИВ ЗАСТОСУВАННЯ ОСНОВНИХ ЗАСАД ПОВЕДІНКОВОЇ ЕКОНОМІЧНОЇ ТЕОРІЇ НА ЕКОНОМІЧНИЙ РОЗВИТОК ПРОВІДНИХ КРАЇН СВІТУ - Король, М.М.; Говда, В.-Є.В. (Сталий розвиток економіки, 2019)
Мета. Комплексний аналіз впливу застосування основних засад поведінкової економічної теорії на економічний розвиток провідних країн світу. Методика дослідження. У процесі роботи були використані загальнонаукові методи: порівняння ‒ для обґрунтування змін попиту по відношенню до цінового оформлення товару в США та Великобританії; експерименту та моніторингу ‒ для оцінки результатів опитування про рівень інфляції серед населення; синтезу ‒ для аналізу впливу основних засад поведінкової економіки на глобальне економічне середовище; індукції ‒ для одержання загального висновку щодо впливу поведінки людей на економічний розвитку. Результати. Встановлено хибну думку про те, що на прикладі державного органу громадськість робить свій вибір на основі тих факторів, які вважатимуться раціональними на користь держави. Водночас було виявлено безліч документованих випадків непередбачуваної та несподіваної поведінки населення в ситуаціях, які не можуть пояснити класичні підходи. Обґрунтовано, що поведінкова економіка надає легкі та зрозумілі способи використання ірраціональної поведінки людей для досягнення невеликих, проте ефективних цілей. Зроблено висновок, що у наступні десятиліття поведінкова економічна теорія займе ще вищу позицію серед галузей економічної теорії, адже вплив досліджень даної науки передбачає корегування розходжень між урядовими можливостями та суспільними потребами. Наукова новизна. Обґрунтовано нові практичні методи використання основних засад поведінкової економічної теорії в масштабах країни та виявлено можливості ефективного впливу уряду на поведінку людей за наявності обмежених ресурсів. Практична значущість. Результати дослідження можуть бути запропоновані урядам провідних країн світу з метою вдосконалення відносин між державою та суспільством. Ефект впровадження поведінкових методів у міжнародних економічних відносинах дасть змогу зрівноважити вимоги населення з можливостями країн в економічному та фінансовому секторах.